Ранната диагностика на COVID-19 е свързана със значителни трудности поради изключително широкия спектър от неспецифични симптоми и синдроми, които биха могли да бъдат свързани с редица други заболявания. Това се казва в клиничния протокол за диагностика и лечение на болни с COVID-19, съставен от д-р Румен Хичев на основата на препоръките на групата към Университета Джонс Хопкинс и Университетската клиника в Масачузетс, САЩ.
Протоколът е изготвен на основата на данни, които са актуални към месец март, 2020 г, и подлежи на актуализация. Като пример е посочено, че в хода на подготовката на това упътване, на 12-ти април 2020 г, са били публикувани нови данни, които променят интерпретацията на някои от показателите.
От ръководството става ясно, че проблем при диагностицирането освен разнообразната клинична картина, е и сравнително ниската чувствителност (около 75%) на приетите за диагностични цели молекулярни тестове (основно RT-PCR). Затова се налага необходимостта диагностичният протокол да бъде базиран освен на клиничната картина и диагностичните тестове за установяване на вирусния геном, и на утвърдените с по-висока чувствителност (95%) образно-диагностични изследвания, вкл. компютърна томография и/или рентгенография, както и лабораторни изследвания с фокус върху определни маркери характерни за COVID-19.
Инкубационният период на вируса е средно 5-6 дни. Най-краткият описан инкубационен период е 2 дни, а най-продължителният е 27 дни. Влошаването обикновенo започва около 10-тия ден от инфекцията. В началото вирусният товар е концентриран предимно в назофарингеалната мукоза и е по-висок преди появата на симптоми, т.е. инфектираният е най-заразен за околните в периода преди клиничната проява на инфекцията. Както симптоматични, така и асимптоматични пациенти могат да разпространяват вируса.
80% от инфектираните развиват леките форми на заболяването, 15% - тежките, които налагат хоспитализация. Болничната инфраструктура трябва да има готовност да осигури интензивно лечение на 25% от хоспитализирнаите болни, като от 2.3 % до 3% от преведените в интензивните клиники може да се очаква че ще се нуждаят от респираторна реанимация на командно дишане.
Водещата симптоматика включва умерен фебрилитет при 80% от пациентите с грипо-подобен синдром, признаци на възпаление на горните дихателни пътища, суха кашлица (67.8%), продуктивна кашлица при 37.8%, задух, миалгия, обща отпадналост, но може да бъде представена и с други водещи синдроми, вкл. кардио-циркулаторен – аритмия, резки флуктуации на артериалното налягане с изразена хипертония, задух при усилие, или гастро-интестинален при около 5% от случаите – гадене, повръщане, разстройство, дехидратация, и др.
При деца симптоматиката е по-завоалирана и налага при всички случаи потвърждение чрез образна диагностика – рентгенография на гръден кош или компютърна томография за изключване на нискосимптомна интерстициална пневмония.
Важно е да се знае, че според натрупания опит при сортировката и лечението на пациенти с COVID-19, първоначално леката клинична симптоматика може много бързо (за часове) да прогресира до критично състояние налагащо респираторна или кардиоциркулаторна реанимация.
Препоръчителни изследвания са пулсова оксиметрия; артериални кръвни газове; пълна кръвна картина; коагулационен статус, метаболитен профил – с внимание за повишени чернодробни ензими, нисък албумин и маркери за бъбречна недостатъчност; серумен прокалцитонин – индикация за вторична бактериална инфекция при повишени стойности; CRP – повишените стойности са индикатор за тежестта на COVID-19; серумна LDH – повишена е при 73 – 76% от болните – показва хемолиза или ангажиране на черния дроб; хемокултури и микробиология на спутум (преди стартиране на антибиотици); серумен тропонин, който е алармен маркер за ангажиране на миокарда, тъй като над 50% от починалите имат коронавирусен миокардит.
С най-висока степен на риск са пациенти с придружаващи заболявания, като между тях най-висок е рискът за летален изход при пациенти с хипертония като водещо придружаващо заболяване. На следващите места в класацията на риска са другите сърдечно-съдови заболявания, белодробни заболявания, метаболитни заболявания (диабет, метаболитен синдром), онкологични заболявания във фаза на радио- или химиотерапия, както и реципиенти на трансплантирани органи, които са на имунотерапия, и пациенти във възрастовата група над 65 г. с рискови фактори и над 70 г без други рискови фактори.
Пациенти на терапия с биологични препарати, в т.ч. ваксини, кръвни продукти, клетки, гени, рекомбинантни протеини и др. също попадат в рисковата група по отношение на COVID-19.
Доуточняването на диагнозата и вторичната сортировка относно избора на лечебен протокол при рискови пациенти трябва да става в болнични условия дори при първоначално лека симптоматика поради риска от внезапно влошаване и кардио-респираторен срив.
Прогнозни фактори в момента на първичния преглед, които индицират риск за по-тежко протичане са дихателна честота над 24/мин; пулсова честота над 125/мин; периферна капилярна кислородна сатурация < 90% при стаен въздух. Сред индикациите от лабораторията са повишен тропонин и абсолютни лимфоцити под 800 U/L при приемането.
Пълния текст на клиничния протокол може да видите тук.
Нови три случая на западнонилска треска у нас. Така от началото на годината случаите са общо шест ...
Може ли личният Ви лекар да Ви издаде дистанционно електронно направление за преглед при специали ...
Решение на Надзорния съвет на Националната здравноосигурителна каса от 25 септември отново разбун ...
Запознайте се: той е проф. Страхил Вачев, „знаменит български кардиолог“. Пенсионирал ...
Проектът за НРД 2023-2025, изпратен от НЗОК на БЛС, отново предизвика напрежение между договорнит ...
С над 600 млн. лв. е увеличен бюджетът на Националната здравноосигурителна каса за 2022 година в ...
Благодаря на д-р Хичев, че се е постарал да "светна" нас, тукашните аборигени за стандарти в областта на интензивната терапия на COVID-19. И понеже не всички пасем трева, да му подскажа, че подобни стандарти вече бяха публикувани преди месец: 1. Surviving Sepsis Campaign: guidelines on the management of critically ill adults with Coronavirus Disease 2019 (COVID-19) Intensive Care Medicine 2020 https://link.springer.com/content/pdf/10.1007/s00134-020-06022-5.pdf 2. COVID-19 Guidelines from Infectious Disease, Critical Care, and Thoracic Societies https://www.jwatch.org/na51367/2020/04/23/covid-19-guidelines-infectious-disease-critical-care-and