Близо 89 000 хоспитализации и 324 млн. лв. от бюджета на НЗОК – това показват обобщени данни за лечението на сърдечната недостатъчност за миналата година, информираха от Института за здравно образование по повод Седмицата за борба със сърдечната недостатъчност, която тази година се отбелязва от 4 до 10 май.
Данните са предоставени от НЗОК на института и отразяват цялостната ситуация в страната. Най-висок е броят на хоспитализациите в болниците в София и Пловдив, а най-малко – в областите Добрич, Видин и Търговище.
Лекарите са категорични, че хронично болните пациенти не могат да бъдат оставени без регулярни грижи дори в условията на криза поради пандемията, но е важно да се намерят подходи, които дават възможност за качествена здравна услуга при запазване на физическото дистанциране..
В Седмицата за борба със сърдечната недостатъчност 4 организации – Дружеството на кардиолозите в България, Българският лекарски съюз, Институтът за здравно образование и Национална пациентска организация взеха решение да обединят усилията си в полза на пациентите, които се нуждаят от консултиране и подкрепа в условията на COVID-19.
„Сърдечната недостатъчност е хронично заболяване, което засяга предимно по-възрастните хора, а те са уязвими и на коронавируса. Затова нашият призив към тези пациенти базиран на експертните становища на водещите кардиологични асоциации по света е стабилните амбулаторни пациенти с тази диагноза да се въздържат от планови прегледи, освен ако няма спешна нужда от това. Важно е текущото лечение да не се променя независимо от COVID-19, защото спирането на основни поддържащи медикаменти може да влоши съществено хроничната сърдечна недостатъчност. Регулярен телефонен контакт, психологична подкрепа и провеждането на дистанционно обучение на пациентите за самоконтрол на основното заболяване и предпазване от коронавирусна инфекция са други лесно осъществими и доказано полезни мерки в настоящата ситуация“, коментира доц. Мария Токмакова, председател на Дружеството на кардиолозите в България и началник на Отделение по кардиология в УМБАЛ „Св. Георги“- Пловдив.
Проф. Пламен Гацов като председател на Работната група по сърдечна недостатъчност към ДКБ сподели, че с всяка следваща година усилията на Дружеството на кардиолозите в България в подкрепа на Европейската инициатива за подобряване знанията на населението за сърдечната недостатъчност, значението на ранното разпознаване на признаците и симптомите на влошаване на заболяването, поставянето на точна диагноза и получаване на оптимално лечение се разрастват и оптимизират. Това се доказва от все още малките, но положителни промени в нагласите на обществото, оценени със средствата за социологическо допитване и анализ.
Българският лекарски съюз активно работи с всички институции за по-бързото и успешно справяне с последствията от кризата с COVID-19. “Още в началото на кризата у нас бяха взети бързи и адекватни мерки, включително за физическото дистанциране на пациентите с хронични заболявания като спря плановия прием, облекчи значително процедурата за получаване на предписаните им лекарства. Сега обаче, следва по-трудното. От особено значение е добрата организация в лечебните заведения, поетапното и спокойно възстановяване на плановия прием и осигуряването на достъп до лекарска грижа, на хората, които имат нужда, без обаче всичко това да доведе до струпвания на хора. Логично и предварителното записване на час вече стана задължително за осъществяването на медицински прегледи и консултации в диагностично-консултативните и медицинските центрове. Добре е, че у нас има работещи дигитални решения, които значително улесняват този процес. Изключително важно е всички ние да насочим поглед към тях и да работим заедно за тяхното масово навлизане, разбира се, при ясни стандарти за качество и при обезпечаването на сигурност на данните“, подчерта председателят на БЛС д-р Иван Маджаров, председател на БЛС.
Националната пациентска организация също участва активно в обсъждането на пакет от мерки в защита на хронично болните пациенти в условията на COVID-19 в това число и пациентите със сърдечна недостатъчност. „В условията на криза е много важно да се предава правилна информация към пациентите с хронични заболявания. Затова отворихме телефонна линия, на която лекари от различни специалности ще дават консултации на пациенти с хронични заболявания. Всеки работен ден от 9:00 до 18:00 часа на номер 0800 14 515 безплатно от цялата страна хронично болни пациенти могат да се консултират за мерки, които могат да предприемат в тази ситуация, сподели д-р Станимир Хасърджиев, председател на НПО.
Част от екипа на Клиниката по кардиология в УМБАЛ „Царица Йоанна-ИСУЛ”, както и специалисти от други болници се ангажират с телефонната линия за пациентите със сърдечно-съдови заболявания. „Лекарите от моя екип се оказаха надежда за десетки пациенти и техни близки да получат практичен съвет от специалист-кардиолог. Работата в подобна ситуация ни дава възможност да се подготвим за бъдещи кризи, които се очертава да бъдат все по-често част от нашето съществуване“, подчерта проф. д-р Асен Гудев, началник на клиниката.
Институтът за здравно образование започва интензивни онлайн срещи с общопрактикуващи лекари и специалисти-кардиолози от цялата страна. Първата среща ще бъде проведена за ОПЛ във Варна в края на май. Целта е те да споделят своя опит за оптимизиране пътя на пациентите със сърдечна недостатъчност, както и да получат информация как може това да се случва това в дигитална среща. 150 000 са диспансеризираните болни със сърдечна недостатъчност в България, 90% от тях са диспансеризирани при личните си лекари, сочат обобщени данни на института, отбелязват оттам.
Нови три случая на западнонилска треска у нас. Така от началото на годината случаите са общо шест ...
Може ли личният Ви лекар да Ви издаде дистанционно електронно направление за преглед при специали ...
Решение на Надзорния съвет на Националната здравноосигурителна каса от 25 септември отново разбун ...
Запознайте се: той е проф. Страхил Вачев, „знаменит български кардиолог“. Пенсионирал ...
Проектът за НРД 2023-2025, изпратен от НЗОК на БЛС, отново предизвика напрежение между договорнит ...
С над 600 млн. лв. е увеличен бюджетът на Националната здравноосигурителна каса за 2022 година в ...
Какъв е този институт без официален адрес? Освен това диагнозите, с които се ангажира, много подозрително съвпадат с портфолиото на една от големите фармацевтични компании. Поредната дупка, която я пълнят изтривалките на фармацевтичната индустрия.