"Вирусът наистина го има и не трябва да го подценавяме". Това каза в Сутрешния блок на БНТ имунологът проф. Радостина Александрова от БАН. По думите й от последни проучвания е станало ясно, че действително при COVID-19 се създава имунитет, но се знае, че той не е особено дълготраен, за разлика от имунитета, който се изгражда при други вируси и който в някои случаи може да трае до живот.
Проф. Александрова цитира информация от последните дни за имунитета, който се изгражда при деца. Проучването е обхванало хиляди заразени деца и е доказало, че при над 80% от тях има изграден имунитет, инфекцията е преминала много леко, в някои случаи безсимптомно, по-малко от 2% от засегнатите деца са били лекувани в интензивни отделения, а смъртността е била едва 0,008%.
Тя призова в началото на учебната година децата да бъдат предпазвани, но и щадени психически, да не се създава напрежение, що се отнася до опасността от заразяване.
Вирусът продължава да бъде стабилен, анализирани са геномите на поне 90 000 вируса, изолирани в цял свят, обясни проф. Александрова. По думите й въпреки малките различия е станало ясно, че има поне 6 варианта на този вирус, като към момента няма данни някой от тях да представлява по-сериозна опасност или по-голям риск за общественото здраве.
Проф. Александрова съобщи, че към момента са анализирани поне 12 000 мутации. Добрата новина е, че една от тези мутации е много широко разпространена и е възникнала в началото на годината. Изолирана е за първи път в Китай и Германия, вероятно е много разпространена в цяла Европа, в това число и в България. Предположенията на учените са, че тя може да се окаже "ахилесовата пета" на вируса, защото може да се използва като мишена при създаване на ваксина.
Според специалистката вече е ясно, че страните от едни и същи райони показват една и съща картина на разпространението и това, което е станало ясно през последните месеци, е, че хората с нашите гени сме участник във взаимодействието с вируса. „Установени са четири гена, които допринасят за по-тежкото протичане на инфекцията. Това вероятно е и една от причините млади хора без придружаващи заболявания да попадат в тежко състояние в болница“, каза тя. Проф. Александрова обърна внимание и на факта, че има редица фактори, които допринасят за по-тежкото протичане на инфекцията – такива са например стресът, хроничната умора, претоварването.
Навлизайки в темата за лечението на коронавирусната инфекция, проф. Александрова поясни, че е открито миниатюрно антитяло – нанотяло, получено от едно животно от семейство камилови, което е 10 пъти по-малко от обикновените антитела, но лесно се свързва с вируса в човешкото тяло и може да го неутрализира. То също е предмет на изследване и на този подход се възлагат определени надежди.
Нови три случая на западнонилска треска у нас. Така от началото на годината случаите са общо шест ...
Може ли личният Ви лекар да Ви издаде дистанционно електронно направление за преглед при специали ...
Решение на Надзорния съвет на Националната здравноосигурителна каса от 25 септември отново разбун ...
Запознайте се: той е проф. Страхил Вачев, „знаменит български кардиолог“. Пенсионирал ...
Проектът за НРД 2023-2025, изпратен от НЗОК на БЛС, отново предизвика напрежение между договорнит ...
С над 600 млн. лв. е увеличен бюджетът на Националната здравноосигурителна каса за 2022 година в ...