Основните промени за фискална рамка, наложили се заради пандемията от коронавируса, са намаление на приходите с 2,44 млрд. лв. и увеличение на разходите с 1,07 млрд. лв. Това съобщи на брифинг финансовият министър Владислав Горанов по повод приетия снощи от правителството проект за промени в закона за бюджета. По думите му в него е приложен най-негативният сценарий за развитие на ситуацията с коронавируса.
„Три сценария сме разработили, като в прогнозата, която предложихме вчера на правителството, разглеждаме най-негативния от тях, с оглед да сме максимално подготвени с фискални буфери, за да запазим функционирането на всички системи на държавата до края на годината. Този сценарий включва спад на икономиката с 3%, прогнозите за безработицата са увеличение с два процентни пункта, като очакванията са възстановяването на заетостта да започне в края на 2020 и да продължи и през 2021 г.", каза министър Горанов.
„Има и други сценарии, които са по-положителни. Единият разглежда запазване на растежа през 2020 г. до 0,7%, но със свиване от предварителните разчети. Другият говори за нулев растеж на икономиката. Аз съм приложил адаптиране на приходната част към очакванията за спад от 3%, за да сме максимално подготвени с буфери през следващите месеци“, каза Горанов.
„В проекта за изменения на бюджета - 70 милиона от разходите са за допълнителни лихвени разходи, свързани с увеличението на лимита по държавния дълг (до 10 милиарда лева), а 1 млрд. допълнителен трансфер от държавния бюджет в бюджета на държавното обществено осигуряване за финансиране на фонд „Безработица“, за да може да посрещне допълнителните разходи, свързани с мерките за подкрепа на заетост“, каза Горанов.
Увеличението в лимита на държавния дълг цели да се осигури финансиране на дефицита, който се очаква да достигне 3,5 млрд. лв. или близо 3% от БВП. „Ако към този дефицит добавим 700-те милиона за операции по финансирането, свързани с капитализирането на Българската банка за развитие, тогава се очертава необходимост от осигуряване на допълнително финансиране по линия на дълговото финансиране в размер на 4,2 милиарда над предварителните разчети в годишния закон за бюджета (2,2 млрд.). Затова и за да осигурим допълнителни финансови буфери, ако този сценарий се окаже недостатъчно консервативен, предлагаме увеличение на лимита на новия държавен дълг от сегашните 2,2 млрд. лв. до 10 млрд. – т.е. 7,8 млрд. нов потенциален дълг“, уточни финансовият министър.
По думите му на първо място ще бъдат осигурени 4,2 млрд. лв., включващи и операциите по финансиране, свързани с капитализирането на ББР, а останалата част от лимита ще бъде активирана само в случай, че се налагат след кризата или в следващите месеци в хода на 2020 г. осигуряване на допълнително ликвидно финансиране за консолидираната фискална програма.
„Тези мерки имат една единствена цел – да гарантират, че държавата има достатъчно ликвидност и възможности да поддържа основните си функции и да финансира до края на годината както системата за социална сигурност, системата на здравеопазването и общо системата на сигурност, която включва МВР, министерството на отбраната… и всички функции, които са ни вменени“, допълни министърът.
„Продължавам да смятам, че консервативно планиране и добрата фискална политика в последните години дават възможности... Но съм длъжен да предложа и сценарий ако нещата отидат в по-негативна посока. Защото ако се окажем в ситуация, в която трябва допълнително да се реагира, трябва да имаме готовност по линия на фискалните буфери и по линия на финансиране на системите. Затова предлагаме днес на НС тези изменения“, обясни Горанов.
Той изрази надежда, че парламентът ще приеме актуализирания бюджет за 2020 г. до края на седмицата.
От БНР съобщиха, че ако днес законопроектът за изменение на бюджета бъде внесен в Народното събрание, той ще бъде гледан утре в комисията по бюджет и финанси, а в четвъртък се предвижда да бъде обсъден в пленарна зала.
Нови три случая на западнонилска треска у нас. Така от началото на годината случаите са общо шест ...
Може ли личният Ви лекар да Ви издаде дистанционно електронно направление за преглед при специали ...
Решение на Надзорния съвет на Националната здравноосигурителна каса от 25 септември отново разбун ...
Запознайте се: той е проф. Страхил Вачев, „знаменит български кардиолог“. Пенсионирал ...
Проектът за НРД 2023-2025, изпратен от НЗОК на БЛС, отново предизвика напрежение между договорнит ...
С над 600 млн. лв. е увеличен бюджетът на Националната здравноосигурителна каса за 2022 година в ...
А огромният излишък,с който все се фукахте къде отиде.