Д-р Преслав Василев е завършил медицина в МУ – Плевен.
Работи като ординатор в Клиниката по дерматология и венерология към УМБАЛ Д-р Георги Странски“. Редовен докторант в Катедра „Дерматология, венерология и алергология“ в Медицинския факултет на МУ – Плевен с разработвана тема: „Съвременна патоморфоза на споноцелуларния карцином на кожата“.
Има специализация по дерматохирургия и дерматоонкология в Ludwig-Maximilians-Universität в Мюнхен, Германия. Автор и съавтор на научни публикации в български и чуждестранни научни списания.
Днес разговаряме с д-р Василев по темата за генерализирания пустулозен псориазис и съвременните възможности за диагностиката и лечението му.
Д-р Василев, какво показват последните епидемиологични проучвания за разпространението на генерализирания пустулозен псориазис в Европа и света (ГПП)?
Генерализираният пустулозен псориазис (ГПП) е най-рядката форма на псориазис. Според световните данни, честотата на ГПП варира между 1 и 9 новозаболели на 1 млн. души население.
Поради липсата на регистър за заболяването в повечето страни по света, честотата не е напълно известна.
През 2015 г. в Швеция е обявена честота на ГПП средно 0.82 на 100,000 души население. В Япония са обявени данни за 7,46 новооткрити пациента на 1 млн. население. Във Франция установяват честота между 0.64 и 1.76 на 1 млн.души.
В Европа е прието, че честотата е средно 2 души на 1 млн. население.
Каква е ситуацията у нас? Прави ли България изключение от европейските и световните тенденции?
Според данните от Единната система за регистриране на хоспитализациите в България, броят на хоспитализираните пациенти с ГПП у нас е 6 до 7 годишно. Най-вероятно тези пациенти са повече, но те се регистрират като плакатен псориазис. Една от причините за това е че пациентите имат и двете заболявания. Другата причина е че доскоро нямахме регистрирана за ГПП терапия. Тези пациенти се лекуваха с интерлевкин-17 (IL-17) инхибитори, които се отпускат само и единствено за плакатен псориазис, но не и за генерализиран пустулозен псориазис.
Какво показват Вашите наблюдения – как пациентите с това заболяване попадат в клиниката, имате ли случаи на закъсняла или погрешна диагноза?
Повечето дерматолози в България познават генерализирания пустулозен псориазис (ГПП). Пациентите, които попадат в клиниката са насочени с правилна диагноза. За съжаление, общопрактикуващите лекари пропускат заболяването и пациентите достигат до необходимата им медицинска помощ в по-късен етап. Имали сме няколко случая, в които пациентите са хоспитализирани при нас, в Клиника по дерматология и венерология при МУ – Плевен, вече със системни прояви. Тези пациенти стигат и до реанимационните отделения, тъй като освен на кожата, регистрираме и тежко страдание на вътрешните органи.
Кои са най-типичните симптоми на заболяването?
Клинично ГПП се характеризира с бърза поява на множество дисеминирани пустули. Това са малки гнойни пъпчици – мехурчета, със или без наличие на псориатични плаки. Пустулите са стерилни, често се сливат помежду си и оформят „гнойни езерца”. При забавяне на лечението се развиват и системни симптоми – повишена температура, отпадналост, поява на отоци първо по крайниците, после и по цялото тяло, склонност към развитие на животозастрашаващи инфекции. Виждали сме пациенти, които развиват чернодробна, бъбречна и дихателна недостатъчност на фона на ГПП.
Хистологичното изследване е част от диагностиката на ГПП. Какво показват заключенията на патолозите?
Хистопатологичното изследване на болестно променена кожа е методът, който дефинитивно поставя диагнозата. Хистологичните промени са паракератоза, акантоза, издължени епидермални гребени, дилатация на капиляри в папиларната дерма, но най-важната промяна за ГПП е натрупването на неутрофили под най-повърхностния слой на епидермиса (stratum corneum) и образуването на т.нар. „спонгиоформени пустули на Когой”.
Очаквате ли да бъдат открити в обозримо бъдеще специфични биомаркери за ГПП, които да улеснят поставянето на диагнозата?
Вече е известно, че главният „виновник” за заболяването е интерлевкин-36 (IL-36). Поставянето на диагнозата до момента е напълно изяснено, но се провеждат редица проучвания върху откриването на различните видове интерлевкини в псориатичните плаки. Очакваме да бъдат установени такива, които да могат да бъдат използвани в ежедневната клинична практика.
Вече има разрешена от ЕMA биологична терапия, какъв е механизмът й на действие, който осигурява подобрение на пациентите?
Основният механизъм на заболяването е неконтролируема постоянна активация на IL-36 - сигналния път. IL-36 нормално е постоянно блокиран от IL-36RA – рецепторен антагонист. При пациентите с ГПП се установява липсващ или „неработещ” антагонист и тогава IL-36 може да бъде активиран. IL-36α, β, и γ са агонисти (активатори) на сигналният път. Точно тази активация води до една постоянна възпалителна каскада и до самото заболяване.
Новата терапия за пациентите с ГПП е моноклонално антитяло, което се свърза селективно с рецептора на IL-36, блокира го и води до стоп във възпалителната каскада. Това е и първият медикамент в световен мащаб, регистриран за лечение на ГПП. Неговият ефект е изключително бърз – в рамките на 24-72 часа след първата апликация. Наистина, живеем във времена, в които чрез една или две венозни манипулации можем да спасим човешки живот.
Трябва ли според Вас да бъде създаден регистър на пациентите с ГПП?
Създаването на подобен регистър е изключително важно. По този начин ще знаем точната честота на заболяването в българската популация и ще можем много по-добре да откриваме, проследяваме и лекуваме тези пациенти.
Интервюто е част от информационната кампания „Мостът между живота и смъртта с генерализиран пустулозен псориазис“.
Нови три случая на западнонилска треска у нас. Така от началото на годината случаите са общо шест ...
Може ли личният Ви лекар да Ви издаде дистанционно електронно направление за преглед при специали ...
Решение на Надзорния съвет на Националната здравноосигурителна каса от 25 септември отново разбун ...
Запознайте се: той е проф. Страхил Вачев, „знаменит български кардиолог“. Пенсионирал ...
Проектът за НРД 2023-2025, изпратен от НЗОК на БЛС, отново предизвика напрежение между договорнит ...
С над 600 млн. лв. е увеличен бюджетът на Националната здравноосигурителна каса за 2022 година в ...