Г-н Шарков, пандемията COVID-19 със сигурност ще изправи здравните системи пред сериозни изпитания, които ще продължат дълго след като болестта си отиде. Кои според Вас ще бъдат най-сериозните икономически последици от нея?
В исторически план системата на здравеопазването е била относително имунизирана от рецесии. Хората се разболяват както в добри, така и в лоши времена, така че търсенето на медицинска помощ е относително постоянно през целия цикъл на живота. Освен това, системите на здравното осигуряване позволяват да бъдат намалени доплащанията от джоба и то що се касае до здравни грижи. По този начин, много болни хора - поне тези със здравно осигуряване - все още могат да си позволят да посещават лекари. Рецесията вследствие на COVID-19 обаче се заформя като различна. Като за начало хората бяха помолени да ограничат активността си извън дома. Това важи особено за онези, които имат здравословни проблеми, които ги излагат на по-висок риск, т.е. хората, които използват най-много здравните грижи. Още един фактор беше минимизирането на риска по отношение на здравните специалисти – т.е. намаляването на достъпа на пациентите до кабинетите. Това, естествено, носи със себе си негативните икономически последствия – намален приток на пациенти, особено в извънболничната помощ – намалени приходи от дейност, а след това и закриване на практики. От друга страна това ще доведе до флуктуации в заболеваемостта и смъртността от някои видове заболявания.
Какви решения ще трябва да търсят здравните икономисти в краткосрочен и по-дългосрочен план?
Проблемите, пред които системата вече се изправя касаят многото реформи, които дълго време са отлагани и „замитани под килима“ по отношение на балансираното финансиране на клиничните пътеки, а също и на широката финансова дисперсия по отношение на болничните заведения. От друга страна, това, за което трябва да мислим е оптимизацията на ресурса в условията на настъпваща рецесия, а именно – оптимизация на ресурса за лекарства чрез правилно провеждане на прогенерична и пробиоподобна политика. Сега също е момента за консолидация на някои лечебни заведения, както и за намаляване на общата им бройка.
С рязкото нарастване на броя безработни ще намалеят приходите в бюджета на НЗОК – ето защо правителството ще трябва да предложи план за тяхното здравно осигуряване. Преди пандемията последните данни на НАП от 2017 г. сочеха, че в България здравнонеосигурените лица са 720 хил. души. Следващите години се очаква да бъдат в пъти повече.
Краткосрочно се наблюдава нещо интересно, оказва се, че въпреки спрения планов прием и операции – някои лечебни заведения са изпълнили заложеното като дейност за месец март, ако това излезе и в отчетите за април – ще трябва да се направи задълбочен анализ на това – как при липса на пациенти се осъществява прием и лечение.
По Ваше мнение какви промени ще наложи ситуацията у нас – как ще се отрази епидемията на бюджета на НЗОК, ще трябва ли да се актуализира той, ще трябва ли здравното министерство да поеме повече разходи и по кои пера?
Много вероятно е да се наложи актуализация на бюджета на НЗОК, понеже лечението на пациентите премина през клинична пътека №104. Това по-скоро беше грешка, защото пандемиите и тяхната превенция и лечение по закон са дейност на държавата и общините, а не на здравно-осигурителния фонд. Най-вероятно актуализацията ще касае перата за болнична и извънболнична помощ. Въпросът е как ще бъде извършена – дали чрез трансфер от Министерство на здравеопазването или чрез прехвърляне на средства от едно перо в друго. Второто би довело до големи вътрешни проблеми в бранша.
Дефицитът на медицински специалисти у нас се прояви с особено острота, означава ли това, че кризата за кадри може да се окаже и стимул за промени в политиката за човешките ресурси в здравеопазването, и то в контекста на една по-дългосрочна перспектива?
Това отново касае заплащането на специалистите, от една страна за начина, по който директорите на болниците определят заплатите на своите служители, но също така и що се касае до „по-апетитните“ специалности – актуализацията на цените на клиничните пътеки. Медицината е призвание, но също така и работа, като всяка друга – когато един специалист инвестира в себе си следва да получи реципрочно и отгоре за това, което върши. Тук говорим по-скоро за наличието на специалисти в определени направления, но също така и по отношение на наличието на помощен медицински персонал. Заплащането на вторите касае и разпръснатостта им из различни болнични заведения в страната, което касае и оптимизирането на болничния ресурс – т.е. редукцията на болничните заведения ще насочи служителите към такива, където заплащането е по-добро. От друга страна говорим за официализиране на доплащането в болниците за типа грижа, която пациентът иска да получи.
Какво е Вашето обобщение за бъдещето на системата след епидемията?
Преди началото на пандемията имаше разговори за генерална реформа в здравната система - смяна на здравния модел и начина на финансиране - увеличаване на осигуровката или пък пълна демонополизация. Смятам, че този разговор ще бъде забавен поне с 5 години, докато състоянието на държавата се стабилизира вследствие на шока от рецесията. Ако правителството иска да свърши нещо полезно, е нужно предизборно да направи реформите, които касаят оптимизацията на ресурса и укрепването на здравната система.
Снимка: Надежда Ненова
Нови три случая на западнонилска треска у нас. Така от началото на годината случаите са общо шест ...
Може ли личният Ви лекар да Ви издаде дистанционно електронно направление за преглед при специали ...
Решение на Надзорния съвет на Националната здравноосигурителна каса от 25 септември отново разбун ...
Запознайте се: той е проф. Страхил Вачев, „знаменит български кардиолог“. Пенсионирал ...
Проектът за НРД 2023-2025, изпратен от НЗОК на БЛС, отново предизвика напрежение между договорнит ...
С над 600 млн. лв. е увеличен бюджетът на Националната здравноосигурителна каса за 2022 година в ...
Здравна реформа няма да има, защото след 5 години лекарите ще са наполовина от сегашния брой, а след още 5 - ще са тук-там.
това сина на Шарков -бивш зам министър на здравето ли е
този придатък на друга "видна" специалистка по здравни проблеми, изплува от нищото и дойде да дава акъл.....а дано да може да открадне и той нещо, аман от самозванци....
ГолЕм еКСПЕРT
Безплатен Софтуер за диференциално броене на кръвни клетки с микроскоп. ДКК- Диференциална Кръвна Картина. За да я намерите в интернет пишете в Google: диференциален брояч. Програмата имитира функцията на реален WBC Диференциален брояч с 8 бутона. Работи на Windows 10, Windows 7 и Windows XP. Използва се клавиатурата на компютъра за самото броене. https://sites.google.com/view/wbccounterwindows/
банка за стволови клетки https://www.future-health.bg/
Каква реформа бе? Мутри и комунисти никога не са искали реформа, защото тя ще струва много финансови средства и няма да могат да си купуват самолети и джипове , нито да ползват кьорсофри .
Здравната реформа е елементарна! Може да стане за година-две: първо остойностяване на всичко в доболнична и болнична помощ като в Чехия и Австрия; второ: във всяка болница да има минимум персонал от 5 човека на пациент / както е в Западна Европа/; трето: електронна здравна карта и електронно досие! Но, това няма как да стане, защото според поверителен доклад в ЕС, всеки директор на държавна болница прибира между 20 и 50% от бюджета на болницата! Като 50% са за шефа на болницата и хората осигурили поста му, останалите 50% са за партията, държаща го на поста! В този доклад за пример е посочен СП. СПАСКОВ и сумата от 12 млн лева! Естествено ДАНС е скрила доклада и всички щракат доволни с пръсти, особено Мутафчийски след убийството на Тонев в стил ала Скрипал и потулените 100 млн лева дългове / откраднати/ във ВМА! Пита се в задачата и кой прибра колекцията от картини на ген. Тонев на приблизителна стойност от 1 млн евро?!
Оптимизирането на болничния ресурс представлява редукция на частните болничните заведения
Оптимизирането представлява 100% приватизация на всичко в здравната област-даже и на спешната, и на МЗ и на Киро за 1 ст.Пълно въвъеждане на пазарните принципи в здравеопазването. Вън комунизма от здравеопазването.
тогава кой ще лекува болните от Ковид - 19?
Ще ги лекуват мотивирани лекари. Със скафандри като за чума и с милиони в джоба.Със салфетки на устата,потупване по рамото и ръкопляскания няма да стане.
Твоите партийни педали от партийния ти клуб.
И кой ще я направи тая риформа бе гусин специалист ? На дедо ти Киро синът му ли ?!
ДОБРЕ КАЗАНО-ТОЧНО
Предлагам да ги закръглим на 10 години.. Пожелавам Ви успех в реформирането, аз няма да практикувам в България тогава. Подигравките станаха много, не се търпи вече.