Законът за бюджета на НЗОК за 2018 г. вече е неоспорим юридически факт. Нормативният акт бе обнародван във вторник, 19-ти декември, в Държавен вестник.
Няколко бяха спорните моменти в него, обсъждани от самата му поява като проект, та и до днес. Както всяка година напоследък, в преходните и заключителните разпоредби на закона бяха направени промени в други нормативни актове. Именно те – също както всяка година – се оказаха по-сериозният за различни групи хора проблем от числата.
А този път, за разлика от други години, числата обещават макар и малко, но по-спокойна работа на заетите в здравния сектор. Недоволни от тях все пак не липсват: въпреки увеличението на бюджета за 2018 г. спрямо тазгодишния с 407 млн. лв., нито общопрактикуващите лекари, нито специализираната извънболнична помощ получиха това, което искаха. Първоначално заложените за ПИМП средства бяха буквално символични, а след вдигането на шум и от страна на сдружението на джипитата, и от БЛС, бе приет компромис за увеличаване с няколко милиона на средствата във всички пера на извънболничната помощ, като парите се „запазят“ за съответните направления от резерва на касата.
Друг от спорните текстове в закона бе едногодишният мораториум за плащане със средства от НЗОК на нови дейности в лечебните заведения. „Дежурният“ мораториум за работа на касата с нови за съответната година лечебни заведения, въведен за първи път през 2015 г., този път не успя да удиви никого. Борбата обаче беше за промяна или отпадане на ограничението за плащане на нови дейности във вече съществуващи лечебни заведения за болнична помощ – текст, който бе включен за първи път в закона и който на практика стопира развитието на болничната медицина. Срещу него очаквано се обявиха както шефове на болници, така и хора от ръководството на лекарския съюз. Тъй като обаче това бяха самотни, единични гласове, подкрепени в парламента от едва няколко депутати, при това повече в името на противоречието с управляващите, отколкото по същество, текстът бе на крачка от приемане в първоначалния си вид. Единствената причина, поради която той все пак бе приет с корекции в окончателния вариант на закона, бе фактът, че председателката на здравната комисия в парламента д-р Даниела Дариткова като депутат представлява Смолянския регион. На местната болница пък предстои идната година да въведе инвазивна кардиология, каквато липсва в региона. Така с помощта на д-р Дариткова рестрикцията за плащане на нови дейности остана да важи за региони, в които подобни дейности вече се извършват, но не и за такива, в които дейностите ще се извършват за първи път.
Третият проблемен текст в закона, коментиран вече два месеца почти ежедневно, също е рестриктивен и също е новост. Става въпрос за едногодишния мораториум за плащане от касата на нови иновативни медикаменти, които влизат за пръв път в реимбурсния списък от началото на 2018 г. Това е и единственият от всички рестриктивни текстове в закона, който активира някои пациентски организации. Впоследствие текстът бе заклеймен от опозиционните партии в парламента, реакция срещу него имаше и от страна на извънпарламентарната Европейска народна партия; омбудсманът Мая Манолова заяви, че ще сезира Конституционния съд за него, а президентът Румен Радев му наложи вето. Единствено част от лекарското съсловие, основно в лицето на мениджъри на болници, подкрепи решението за рестрикцията – обяснимо поведение, предвид главоломно и безконтролно растящите разходи за лекарства през последните години, които „изяждат“ от средствата за болниците. Както и предвид факта, че лекарствата са единствената част от здравната система, която не подлежи на никакви финансови ограничения.
В крайна сметка ветото на президента бе преодоляно с лекота в парламента, а в ролята на „спасителя“ дни преди обнародването на закона влезе премиерът Борисов. Всъщност той не каза нищо, което да не бе казвано и преди него – просто повтори думите на министър Ананиев, че ако едно лекарство се реимбурсира в девет държави от ЕС, нашата ще бъде десетата, и че никой няма да остане без лечение. „Ключовата“ реплика, която чуха медиите обаче, бе „готов съм да преразгледам мораториума за лекарствата“.
Така само ден по-късно стана ясно, че здравното министерство ще прави комисия, която ще разглежда всеки случай на пациент, показан за лечение с медикамент „под мораториум“, а лекарствата ще се плащат от бюджета на МЗ. По тази тема тепърва се очаква развитие, тъй като съдържа твърде много – и фактически, и юридически – въпросителни. По всичко личи и че това няма да е последното решение по темата, тъй като напрежението продължава и вече от няколко места се чуха искания за промяна в бюджета.
Единственият текст в Закона за бюджета на НЗОК, който влиза в сила от 19-ти декември, с обнародването на закона, а не от 1-ви януари 2018 г., също е корекция в друг закон – този за здравното осигуряване. Става въпрос за възстановения първоначален вариант на текста на чл. 45, ал. 2 от ЗЗО, с който се регламентира основният пакет от дейности, заплащан от касата, и издаваната за целта наредба от здравния министър. Разпоредбата бе отменена от Конституционния съд през 2016 г. Наскоро пък Върховния административен съд отмени и въпросната наредба, тъй като тя бе издадена след отмяната на текста от закона и няма правно основание. В момента наредбата чака решаването на предизвестената си съдба на втора инстанция във ВАС.
Възстановеният в ЗЗО текст обаче дава възможност в сравнително кратки срокове да бъде издадена нова наредба. Това е и причината той да влезе в сила веднага, а не от идната година – на новата наредба трябва да стъпят и без това закъснелите преговори по рамковия договор за идната година.
Всяка година изпълнението на бюджета на НЗОК е белязано от скандали по един или друг повод – лимити, недостиг на средства, дългове. Този път скандалът започна още преди влизането в сила на закона. Дали създадените от него проблеми ще се задълбочат или разрешат през 2018 г., предстои да видим.
Нови три случая на западнонилска треска у нас. Така от началото на годината случаите са общо шест ...
Може ли личният Ви лекар да Ви издаде дистанционно електронно направление за преглед при специали ...
Решение на Надзорния съвет на Националната здравноосигурителна каса от 25 септември отново разбун ...
Запознайте се: той е проф. Страхил Вачев, „знаменит български кардиолог“. Пенсионирал ...
Проектът за НРД 2023-2025, изпратен от НЗОК на БЛС, отново предизвика напрежение между договорнит ...
С над 600 млн. лв. е увеличен бюджетът на Националната здравноосигурителна каса за 2022 година в ...
Законодателната власт в България и промените в закона, които тя извършва (или не извършва) от едно известно време насам са под всякаква критика! Безочливо управление на ВАС, ВКС, нелогични решения и модел на ръководене, целящ да облагодетелства отделни фигури във властта, вместо желанията и нуждите на Българския народ. счетоводител
Къде е проф. д-р Плочев- жив ли е ?? на свобода ли е ?? Мже ли да говори???или поне да пише!!
Въведоха мораториум за лекарства и нови дейности. После мораториума за лекарствата отпадна, а за нови дейности ни. Познайте кой печели увеличението на бюджета на НЗОК
БЕЗОБРАЗИЕ И НАГЛОСТ!!!!!!!!!!!!!!
От една терапевтична група обикновено се развиват по няколко молекули, от които една достига първа до пазара. Да речем, че ползата и спрямо плацебо или активно стндартно лечение е 30 % по отношение на даден показател. Молекулта се одобрява и покрива от различните фондове. Идва втора молекула от същата група и ползите от нея да речем са 33% спрямо плацебо или същия стандарт. Това не означава, че втората е по-добра, защото не е сравнена директно с първата. Разбира се, напълно основателно и втората ще бъде одобрена. Само че ако е по-скъпа и не е по-добра, няма никаво основание да бъде реимбурсирана. Ето това трябва да се обясни на хорара, а не всички да се упражняват в реторика за нещо, което не разбират.
Що е то " мораториум без мораториум"? Отговор : Мораториум по български.